Title: ЗМІСТ
Author: XP GAME 2007
Last saved by: Пользователь
Company: RUSSIA

ЖИТОМИРСЬКИЙ АГРОТЕХНІЧНИЙ ФАХОВИЙ КОЛЕДЖ 
(повне найменування закладу освіти) 
ВІДДІЛЕННЯ «АГРОІНЖЕНЕРІЯ»
(повне найменування відділення)
ЦИКЛОВА КОМІСІЯ СПЕЦІАЛЬНОСТІ «АГРОІНЖЕНЕРІЯ»
(повна назва  циклової комісії)

ПОЯСНЮВАЛЬНА ЗАПИСКА
до кваліфікаційної роботи
бакалавра 
(освітній ступінь)

на тему: «Проєкт використання техніки для вирощування кукурудзи з розробкою операційної технології сівби».

Виконав: студент ІІІ курсу, скороченого терміну навчання, групи  Аі-31бстн
Галузь знань 20 «Аграрні науки та  продовольство» 				
Спеціальність208 Агроінженерія»_____
                       (шифр і назва галузі знань, спеціальності)
Ігор ОПАНАСЮК
                      (прізвище та ініціали)
Керівник   Сергій ХОМЕНКО
                                  (прізвище та ініціали)
Рецензент________________________
                                  (прізвище та ініціали)

м. Житомир– 2025 року
Ж И Т О М И Р С Ь К И Й  А Г Р О Т Е Х Н І Ч Н И Й  Ф А Х О В И Й   К О Л Е Д Ж
^( ^повне ^найменування ^закладу ^освіти ^)
Відділення  «Агроінженерія»_
Циклова комісія спеціальності  «Агроінженерія»
Освітній ступінь бакалавр 
Галузь знань   20  «Аграрні науки і продовольство» 
                                                   (шифр і назва)
Спеціальність 208 «Агроінженерія»
                                      (шифр і назва)

ЗАТВЕРДЖУЮ
Голова циклової комісії спеціальності «Агроінженерія»
______________ Тамара ВЕРЕМІЙ
“____” _________________20__ року

З  А  В  Д  А  Н  Н  Я

ДО КВАЛІФІКАЦІЙНОЇ РОБОТИ СТУДЕНТУ

Опанасюку Ігорю
(Власне прізвище та ім’я )
Тема проекту: «Проєкт використання техніки для вирощування кукурудзи з розробкою операційної технології сівби».
    Керівник проекту (роботи)  Сергій ХОМЕНКО
               ( прізвище, ім’я, по батькові, науковий ступінь, вчене звання)
затверджені наказом від “11” листопада 2024 року №468-н

2. Строк подання студентом проєкту 16.06.2025 року				

3. Вихідні дані до проєкту: ґрунтово-кліматичні умови, перелік обладнання для виробництва кукурудзи, склад машино-тракторного парку та фермерського обладнання,  технологічні карти на виробництво сільськогосподарських культур 

 4. Зміст розрахунково-пояснювальної записки (перелік питань, які потрібно розробити): вступ, технологічна частина проекту, розрахунковий розділ, конструктивна частина проекту, економічна частина, охорона праці, висновки, список використаної літератури, додатки.			

5. Перелік графічного матеріалу (з точним зазначенням обов’язкових креслень)
Технологічна карта на виробництва 	
Операційна карта збирання 	
Складальне креслення	
Деталювання	
Економічні показники ,комплекс машин для виробництва 
6. Консультанти розділів проєкту 

Розділ

Власне ім’я та прізвище, 
консультанта

Підпис, дата

| | завдання видав | завдання прийняв
Н.контроль | Станіслав ГЕРУК | |
Економічна | Тамара ВЕРЕМІЙ | |
частина | | |
Охорона | Богдан ЄМЕЦЬ | |
праці | | |

7. Дата видачі завдання   20.11.2024 року

КАЛЕНДАРНИЙ ПЛАН

№
з/п

Назва етапів дипломного 
проєкту

Строк  виконання етапів проєкту

Примітка

1 | Загальна частина | 12.12.2024 | Виконано
2 | Технологічна частина | 20.12.2024 | Виконано
3 | Розрахунковий розділ | 20.01.2025 | Виконано
4 | Конструктивна частина | 13.02.2025 | Виконано
5 | Економічна частина | 02.03.2025 | Виконано
6 | Охорона праці | 26.03.2025 | Виконано
7 | Висновки, специфікації | 15.04.2025 | Виконано
8 | Оформлення проекту | 06.05.2025 | Виконано
9 | Графічна частина | 30.05.2025 | Виконано

                                                          Студент  _________     Ігор ОПАНАСЮК
  ^( ^підпис ^)                     ^(прізвище ^та ^ініціали)
Керівник кваліфікаційної роботи   _____________      Сергій ХОМЕНКО
                                             ^( ^підпис ^)                    ^(прізвище ^та ^ініціали)

№

Формат

Позначення

Найменування

Кількість аркушів

№ прим.

Приміт-
ка

| | | Документація | | | |
1 | А4 | ДП.208.031бстн.468н.012 ПЗ | Розрахунково-пояснювальна | | | |
| | | записка | | | |
| | | Графічний матеріал | | | |

2

А1

ДП.208.031бстн.468н.012 000 ОТК

Операційно-технологічна
карта посіву кукурудзи

1

3

А1

ДП.208.031бстн.468н.012.000 ТХ

Технологічна карта 
вирощування кукурудзи

1

4 | А1 | ДП.208.031бстн.468н.012.000 СК | Висівний  апарат | 1 | | |
5 | А1 | ДП.208.031бстн.468н.012.000 ТЕП | Техніко-економічні показники | 1 | | |
6 | А1 | ДП.208.031бстн.468н.012.000 ТЕП | Комплекс машин | 1 | | |
| | | Деталі | | | |
7 | А3 | ДП.208.031бстн.468н.012 001 | Шків | 1 | | |
8 | А3 | ДП.208.031бстн.468н.012 002 | Вал шківа | 1 | | |
9 | А4 | ДП.208.031бстн.468н.012 004 | Кишеня | 1 | | |
10 | А4 | ДП.208.031бстн.468н.012.013 | Вал вентилятора | 1 | | |
11 | А3 | ДП.208.031бстн.468н.012 021 | Диск висівний | 1 | | |
| | | | | ДП.208.031бстн.468н.012.ПЗ | |
Змн. | Арк. | № докум. | Підпис | Дата | | |
Розроб. | Опанасюк І. | | | | Літ. | Арк. | | Акрушів |
Перевір. | Хоменко С.М. | | | Відомість дипломного проекту | | | | |
Реценз. | | | | прое | |
Н.контр Контр. | Герук С.М. | | | проекту | ЖАТФК | Гр. Аі-31бстн
Затвердив | Руденко В.Г. | | | | | | | |
Проєкт використання техніки для вирощування кукурудзи з розробкою операційної технології сівби

АНОТАЦІЯ
Пояснювальна записка містить 67 сторінок, включає п’ять розділів, вісім таблиць і опирається на аналіз двадцяти одного джерела.
Ключові терміни: кукурудза, сівалка, технологічний процес, машинно-тракторний агрегат, продуктивність, собівартість.
У цьому дипломному проєкті об’єктом дослідження виступає система вирощування кукурудзи на зерно із залученням механізованих засобів, зокрема сівалок та агрегатів, що забезпечують технологічну ефективність на кожному етапі посіву та збирання.
Головною метою дослідження є підвищення ефективності агротехнічного процесу за рахунок удосконалення конструкції сільськогосподарської техніки та раціоналізації виробничих операцій. Зосереджено увагу на покращенні функціональності сівалки СУПН-8А та оптимізації підходів до вирощування культури з урахуванням сучасних вимог енерго- та ресурсозбереження.
У результаті виконаної роботи була розроблена оновлена конструкція висівного механізму, яка дозволяє забезпечити рівномірне розміщення насіння в ґрунті, зменшити втрати при посіві, а також скоротити затрати часу й пального на гектар посівної площі.
Запропоновані технічні та технологічні рішення дозволяють досягти стабільної високої продуктивності при значному зниженні собівартості вирощування кукурудзи. Практичне застосування результатів роботи може стати основою для впровадження більш ефективних форм механізованої праці в аграрному секторі.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

Проєкт використання техніки для вирощування кукурудзи з розробкою операційної технології сівби

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

ЗМІСТ
Титульний лист
Завдання на кваліфікаційну роботу 
Реферат
Відомість кваліфікаційну роботу
Вступ ............................................................................................................. 
РОЗДІЛ 1. АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД ВИРОЩУВАННЯ КУКУРУДЗИ .....
1.1 Загальна характеристика культури ............................................... 
1.2 Сучасні технології вирощування кукурудзи ............................... 
1.3 Основні агрономічні вимоги до посіву ........................................ 
1.4 Огляд технічних засобів для сівби кукурудзи ............................. 
Висновки до розділу 1 ......................................................................... 
РОЗДІЛ 2. ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ПРОЦЕС ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ПОСІВУ ....
2.1 Вступні положення ........................................................................... 
2.2 Складання технологічної карти вирощування ............................ 
2.3 Характеристика виробничих умов ................................................ 
2.4 Агротехнічні норми і вимоги .......................................................... 
2.5 Вибір і комплектація агрегатів для посіву .................................... 
2.6 Підготовка техніки до експлуатації ................................................ 
2.7 Роботи з підготовки посівної площі .............................................. 
2.8 Розрахунок змінного часу ................................................................ 
2.9 Контроль і оцінка якості посіву ..................................................... 
Висновки до розділу 2 ......................................................................... 

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

РОЗДІЛ 3. МОДЕРНІЗАЦІЯ КОНСТРУКЦІЇ СІВАЛКИ СУПН-8А ..........
3.1 Технічне обґрунтування удосконалення ......................................................... 
3.2 Опис і принцип роботи висівного апарату ...................................................... 
3.3 Проведення розрахунків технічних параметрів ........................... …………..
РОЗДІЛ 4. ЗАХОДИ З ОХОРОНИ ПРАЦІ ...................................................... 
4.1 Система охорони праці в агропідприємстві .................................. ……….
4.2 Безпека праці механізаторів під час сівби............... …………………………
4.3. Навчання, інструктаж і перевірка знань працівників з ОП............................
4.4 Аналіз небезпечних ситуацій, які можуть виникнути в разі порушення правил безпеки праці при виконанні процесу посіву...........................................
4.5. Вплив сучасного сільського господарства на довкілля та шляхи його екологізації……………. …………………………………………………………...
4.6. Техніка безпеки при роботі на посівних агрегатах............................……
Висновки до розділу 4 ................................................................................... 
РОЗДІЛ 5. ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНА ОЦІНКА ПРОЄКТУ .......................
5.1 Продуктивність посівного комплексу .......................................................... 
5.2 Розрахунок енерговитрат технологічних процесів ......................................
5.3 Аналіз витрат матеріальних ресурсів .......................................................... 
5.4 Визначення рівня енергозабезпечення ......................................................... 
5.5 Оцінка трудових затрат .................................................................................. 
5.6 Продуктивність праці в проєкті ....................................................................... 
5.7 Визначення ключових експлуатаційних показників .................... ………….
5.8 Оцінка термінів економічного ефекту ............................................................. 
Загальні висновки ................................................................................................. 
Список використаних джерел ............................................................................. 

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

ВСТУП

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

ВСТУП
Зростання обсягів валової продукції сільськогосподарського виробництва сьогодні базується переважно на впровадженні інтенсивних методів господарювання. Ключовими напрямами такого розвитку є впровадження новітніх досягнень науки і техніки, застосування елементів передової агротехнічної практики, а також ефективне використання наявного матеріально-технічного та трудового потенціалу. Лише за умови системного підходу до модернізації аграрного сектору можна забезпечити стабільне зростання виробництва продукції як у кількісному, так і якісному вимірі.
Зернові культури є стратегічною основою продовольчої безпеки країни. Серед них особливо важливу роль відіграє кукурудза — культура, що поєднує високу врожайність із надзвичайною універсальністю у використанні. Вона демонструє стабільні результати навіть в умовах кліматичних змін, має високий генетичний потенціал урожайності та широко застосовується у багатьох галузях — від харчової промисловості до фармацевтики.
У світовому сільському господарстві кукурудза поступається лише пшениці за площею посівів, проте значно випереджає її за врожайністю. Саме завдяки цьому показнику валові збори зерна кукурудзи досягають рівня пшениці, а подекуди навіть перевищують його. Така продуктивність забезпечує широкі можливості для промислового й продовольчого використання.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Із зерна кукурудзи виготовляють понад 150 найменувань продукції, серед яких: крупи, пластівці, борошно, кукурудзяні палички, кормові суміші, крохмаль, патока, глюкоза, спирт, олія тощо. Залишкові частини рослини — стебла, обгортки качанів, стрижні — є цінною сировиною для виробництва понад 40 видів промислової продукції, зокрема паперу, целюлози, лігніну, фурфуролу, клеїв, ксилози та інших компонентів.
Окрім того, кукурудза має й фармакологічну цінність. Зародки її насіння та приймочки жіночих суцвіть використовують у народній і офіційній медицині як сечогінний засіб, при захворюваннях жовчовивідних шляхів, хворобах печінки, циститах, холециститах, холангітах, а також для покращення згортання крові.
З огляду на викладене, темою нашого дипломного проєкту обрано удосконалення процесу механізованої сівби кукурудзи на зерно в умовах базового сільськогосподарського підприємства. Актуальність цього напряму обумовлена потребою підвищення ефективності польових робіт шляхом модернізації технічного парку та впровадження ресурсозберігаючих технологій. У наш час механізація агровиробництва — це не просто поняття, а реальний інструмент підвищення продуктивності праці, зниження собівартості продукції й забезпечення сталого розвитку аграрної сфери.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД ВИРОЩУВАННЯ КУКУРУДЗИ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

РОЗДІЛ 1
 АНАЛІТИЧНИЙ ОГЛЯД ВИРОЩУВАННЯ КУКУРУДЗИ
1.1 Загальна характеристика культури
Кукурудза є однією з найперспективніших і найвисоковрожайніших культур у сучасному аграрному виробництві. Вона вирізняється універсальністю застосування, що робить її незамінною як у кормовій базі тваринництва, так і в різних сферах промисловості. Зерно кукурудзи є ключовим компонентом для виробництва комбікормів завдяки високій енергетичній цінності, добрій перетравності та збалансованості поживних речовин. Його використовують у раціонах усіх видів сільськогосподарських тварин і птиці, що пояснює прагнення довести його частку в загальній структурі комбікормів в Україні до 30–40%.
Крім зернового використання, кукурудза надзвичайно цінна як соковитий корм. У вигляді силосу, заготовленого з качанів і цілих рослин на стадії молочно-воскової стиглості, вона забезпечує високоякісне харчування для великої рогатої худоби. У системі зеленого конвеєра кукурудза посідає одне з провідних місць, особливо в умовах поукісних посівів, забезпечуючи стабільне надходження кормової маси в критичні періоди.
Окрім кормової і промислової цінності, кукурудза має важливе агротехнічне значення. При дотриманні вимог інтенсивної технології вирощування вона сприяє очищенню поля від бур’янів, покращенню структури ґрунту та накопиченню вологи. Після збирання врожаю на полі спостерігається зменшення засміченості, поліпшення фізико-механічних властивостей ґрунту, що позитивно впливає на врожайність наступних культур у сівозміні. Такий агротехнічний ефект робить кукурудзу важливою ланкою у побудові ефективних і сталих землеробських систем.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

1.2 Сучасні технології вирощування кукурудзи

Забезпечення стабільного зростання валових зборів кукурудзи на зерно до запланованих показників значною мірою залежить від широкого і швидкого впровадження інтенсивних технологій вирощування. Основна ідея такої технології полягає у створенні максимально сприятливих умов для росту та розвитку рослин на всіх фазах органогенезу. Це досягається за рахунок науково обґрунтованого підходу до сівозмін, системи обробітку ґрунту, посіву, внесення добрив, а також застосування ефективних засобів агротехнічного і хімічного захисту культури.
Впровадження інтенсивної технології вирощування кукурудзи потребує чіткого дотримання строків і якості виконання кожної технологічної операції. Усі елементи системи мають бути узгодженими між собою та адаптованими до конкретних ґрунтово-кліматичних умов регіону. Особливе значення має раціональне використання мінеральних добрив, що забезпечують рослинам необхідне живлення протягом усього вегетаційного періоду.
Обробіток ґрунту має бути диференційованим, з урахуванням зональних природних умов, структури ґрунтів і рівня їх зволоження. Використання пестицидів також повинно здійснюватися строго відповідно до встановлених регламентів, з метою мінімізації екологічного навантаження та забезпечення безпечності врожаю.
Таким чином, лише комплексний, науково обґрунтований підхід до організації процесу вирощування кукурудзи дозволить повною мірою реалізувати її потенціал і досягти високих економічних результатів.

1.3 Основні агрономічні вимоги до посіву

Посів кукурудзи здійснюється переважно пунктирним методом, який передбачає ширину міжрядь 70 см. Така схема забезпечує оптимальні умови для росту рослин, дозволяючи їм ефективно використовувати вологу, світло 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

та поживні речовини. Насіння загортається у ґрунт на глибину 5–7 см, що сприяє дружному проростанню та рівномірному розвитку сходів.

В умовах України агротехнічні строки сівби кукурудзи зазвичай припадають на період із 22 квітня по 5 травня. Саме в цей час встановлюється сприятливий температурний режим і достатній рівень зволоження ґрунту. Тривалість проведення сівби не повинна перевищувати п’яти днів, оскільки запізнення негативно впливає на майбутній урожай і знижує стійкість рослин до шкідників і хвороб.
Для сівби використовують переважно плоске, крупне насіння, яке характеризується високою енергією проростання. Попередньо його протруюють спеціальними хімічними засобами, що дозволяє знизити ризик ураження патогенами на ранніх етапах розвитку.
Основні агротехнічні вимоги до посіву кукурудзи включають дотримання встановленої глибини загортання насіння, правильний розрахунок норми висіву, а також рівномірне внесення мінеральних добрив. Важливим чинником є забезпечення рівномірного розподілення насіння по довжині рядка, що гарантує однорідність сходів. Не менш важливою умовою є дотримання прямолінійності посівних рядків, адже це значно полегшує подальший міжрядний обробіток і механізоване збирання врожаю.
Дотримання цих технологічних вимог при посіві є запорукою формування здорових, розвинених рослин, які здатні забезпечити високі врожаї як зерна, так і зеленої маси — у разі вирощування кукурудзи на силос чи зелений корм.

1.4 Огляд технічних засобів для сівби кукурудзи

Огляд і техніко-функціональний аналіз конструкцій сучасних сівалок, що використовуються для посіву кукурудзи, свідчить про широке застосування як вітчизняних, так і імпортних моделей, які відрізняються за типом, конструкцією, принципом роботи й продуктивністю.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

На території України найпоширенішими є начіпні сівалки СУПН-8А, СУПН-6А, а також причіпна сівалка СКПП-12. Крім того, для підвищення продуктивності широко застосовуються дво- та трьохсівалкові агрегати, сформовані на базі зчіпок типу СН-2Н і СН-75. У багатьох господарствах використовуються також однорамні причіпні сівалки іноземного виробництва, зокрема фірми «Ekker».
Сівалка СКПП-12 є універсальною пунктирною пневматичною машиною, яка базується на жорсткій суцільнобрусній зварній рамі. До неї приєднуються дванадцять посівних секцій, кожна з яких оснащена пневматичним висівним апаратом, туковисівним механізмом, двохдисковими сошниками для насіння та добрив. До конструкції входять вентилятор з системою повітропроводів, гідравліка, завантажувальні механізми, контрольні прилади для висіву, а також прорихлювачі, прикочуючі шлейфи та інше допоміжне обладнання. Сівалка агрегатується з тракторами тягового класу 2 або 3, забезпечує високоточний посів і контролюється за допомогою електронних систем. У комплект дисків входять варіанти з 14, 22 і 50 отворами діаметром 2–5,5 мм. Порівняно з СУПН-8А, СКПП-12 дозволяє підвищити продуктивність приблизно у 1,7 разу.
Сівалка СУПН-8А — начіпна універсальна машина, яка працює за аналогічним принципом, однак має відмінності у конструкції сошників. Вона оснащена полозовидними сошниками, що одночасно загортають насіння і мінеральні добрива. Машина комплектується лише дисками з 14 і 22 отворами діаметром 5,5 мм, що обмежує її функціональність порівняно з СКПП-12.
Імпортні моделі також відіграють важливу роль в оснащенні господарств. Наприклад, сівалка «Saiplow-500» (США) представлена у модифікаціях з 4 до 16 рядків, які можуть бути переобладнані на 12-рядкові. У передній частині її бункера знаходиться повітряна камера, що дозволяє підтримувати тиск у межах 3…4,3·10³ Н/м² під час посіву. Контейнери для насіння виготовлені з полімерних матеріалів із герметичними кришками. Також передбачено систему внесення гербіцидів через два висівні апарати: передній для рядкового внесення, а задній — для поверхневого покриття 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

смуг.
Шведська фірма «Overum» пропонує сівалку прямого посіву Combi Jet, що має ширину захвату 4 метри та резервуар об’ємом 5000 літрів із розподілом на два відділення — для зерна та добрив. Сошники розташовані у два ряди та мають загострені кромки, які створюють точні борозенки для насіння. Пневматична система висіву працює завдяки вентилятору, що приводиться в дію через вал відбору потужності трактора.
Таким чином, сучасний ринок сівалок для кукурудзи пропонує широкий вибір технічних рішень, що дозволяє господарствам підібрати оптимальну машину залежно від площі посіву, умов ґрунту, типу обробітку та фінансових можливостей.
ВИСНОВКИ ДО РОЗДІЛУ 1
У цьому розділі було розглянуто загальні аспекти вирощування кукурудзи, яка по праву вважається однією з найперспективніших і найвисоковрожайніших сільськогосподарських культур. Її зерно є основою для виготовлення високоякісних комбікормів і водночас цінною сировиною для харчової, медичної, хімічної та мікробіологічної промисловості. Завдяки різносторонньому використанню, кукурудза має ключове значення для національного господарства.
Окрему увагу приділено особливостям інтенсивної технології вирощування цієї культури. Суть даної технології полягає у створенні оптимальних умов для росту й розвитку рослин протягом усього періоду вегетації. Це досягається шляхом раціонального поєднання науково обґрунтованих сівозмін, системи обробітку ґрунту, виваженого застосування мінеральних добрив, а також ефективного використання агротехнічних і хімічних засобів захисту.
Описано основні вимоги до посіву кукурудзи. Посів здійснюється пунктирним способом із міжряддям 70 см, при цьому насіння загортається на глибину 5–7 см. Оптимальними агротехнічними строками для проведення сівби в умовах України вважається період із 22 квітня по 5 травня. Важливо, 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

щоб тривалість сівби не перевищувала п’яти днів, оскільки затягування цього процесу може негативно позначитися на рівномірності сходів і врожайності.
У результаті проведеного огляду технічних засобів встановлено, що для посіву кукурудзи широко застосовуються сучасні сівалки як вітчизняного, так і іноземного виробництва. Серед найпоширеніших — начіпні сівалки СУПН-8А та СУПН-6А, а також високопродуктивна причіпна сівалка СКПП-12. Ці агрегати забезпечують точний посів, рівномірне розміщення насіння в рядку та можуть комплектуватись пристроями для одночасного внесення добрив, що відповідає вимогам інтенсивних технологій.
Загалом, аналіз матеріалу засвідчив високу ефективність застосування сучасних технологій та технічних засобів при вирощуванні кукурудзи, що створює передумови для отримання стабільних і високих урожаїв.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ПРОЦЕС ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ПОСІВУ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

РОЗДІЛ 2.
ТЕХНОЛОГІЧНИЙ ПРОЦЕС ТА ОРГАНІЗАЦІЯ ПОСІВУ
2.1 Вступні положення. 
У сучасному сільськогосподарському виробництві прийнято розрізняти два основні поняття: технологія вирощування і збирання сільськогосподарської культури, тобто повний цикл одержання продукції, та технологія виконання конкретних сільськогосподарських операцій. Ці поняття доповнюють одне одного і формують комплексний підхід до організації виробничого процесу в аграрному секторі.
Найбільш детальне і структуроване уявлення про окрему сільськогосподарську операцію забезпечує операційна технологія. Основним нормативним документом у цій системі виступає операційно-технологічна карта, яка виконує роль методичного орієнтира при організації та виконанні конкретної технологічної дії.
Показники, наведені в операційно-технологічній карті, є вихідними даними для подальшого формування загальної технологічної карти вирощування тієї чи іншої культури. Така карта дозволяє оптимізувати використання технічних засобів, трудових ресурсів та забезпечити дотримання агротехнічних вимог на кожному етапі виробництва.
Операційно-технологічна карта, як правило, включає такі основні розділи: опис умов виконання роботи (грунтово-кліматичні, організаційні), агротехнічні вимоги до операції, вибір та комплектація машинно-тракторного агрегату, порядок підготовки техніки й поля до виконання роботи, основні техніко-економічні показники, методика виконання технологічної операції, а також засоби та критерії контролю якості виконання.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

У межах даного дипломного проєкту передбачено розробку технологічної карти вирощування кукурудзи на зерно, а також операційно-технологічної карти на виконання операції сівби цієї культури. Зазначені документи є важливим елементом організаційно-технологічного забезпечення сільськогосподарського виробництва та дають змогу підвищити ефективність, точність і якість виконання агротехнічних робіт.

2.2 Складання технологічної карти вирощування

Технологічна карта є одним із ключових організаційно-планових документів у системі виробництва сільськогосподарської продукції. Вона слугує робочим планом, у якому відображено повний перелік технологічних операцій, обсяги робіт, рекомендований склад машинно-тракторних агрегатів (МТА), норми витрати пального, продуктивність агрегатів, кількість працівників та інші важливі показники, що забезпечують ефективне вирощування певної культури на конкретному полі господарства.
Для складання технологічної карти необхідно зібрати й проаналізувати низку первинних даних, до яких належать: попередник культури, площа поля, планова врожайність основної та побічної продукції (т/га), норми висіву насіння, витрати розчинів пестицидів (кг/га), обсяги внесення мінеральних і органічних добрив (т/га), а також логістичні параметри — відстані перевезення насіння, добрив, хімічних речовин та готової продукції.
Враховуючи, що вирощування культури здійснюється за інтенсивною технологією, усі відповідні технологічні операції відображаються в першій графі карти під назвою “Назва операції” у чіткій послідовності їх виконання. Кожна операція фіксується з урахуванням одиниць виміру (га, т, кг тощо).
У другу графу — “Об’єм робіт у фізичному вираженні” — заносяться безпосередні обсяги робіт, що плануються до виконання на полі. Третя графа — “Об’єм робіт в умовних (еталонних) гектарах” — відображає масштаб робіт для машинно-тракторного агрегату, орієнтуючись на умовні гектари як одиницю виміру.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

У четвертій і п’ятій графах, що позначають агростроки, зазначається дата початку виконання кожної технологічної операції та її тривалість. Ці строки плануються з урахуванням практичного досвіду господарства, з можливістю коригування відповідно до погодних умов.

Шоста, сьома та восьма графи — “Склад агрегату” — призначені для визначення найбільш раціонального складу МТА. Під час розрахунків враховуються витрати пального, продуктивність, узгодженість роботи із суміжними агрегатами та наявність технічних ресурсів у господарстві.
У дев’ятій графі зазначається кількість обслуговуючого персоналу, необхідного для ефективної роботи обраного МТА. Це число визначається на основі прийнятої технологічної схеми, специфіки сільськогосподарської техніки, а також відповідних норм і рекомендацій заводів-виробників.
У десятому стовпчику під назвою “Продуктивність агрегату за одну годину змінного часу” вказуються результати, отримані шляхом обчислення годинної продуктивності за відповідною формулою:
W_год = W_ЗМ/T_ЗМ,	(1.1)

де W_год - продуктивність агрегату за годину змінного часу;
W_зм - продуктивність агрегату за зміну;
T_зм - кількість годин роботи за зміну. 
Змінна продуктивність агрегату приймається на основі норм виробітку (з довідників). 
У графі 11 під назвою “Кількість годин роботи за добу” зазначається запланована тривалість щоденної роботи агрегату. Стандартна тривалість зміни для механізованих робіт становить 7 годин, а для операцій у шкідливих умовах — 6 годин. Водночас у практиці трапляються ситуації, коли виникає потреба у двозмінній роботі техніки. У нашому випадку передбачено використання збирального агрегату протягом 14 годин на добу. 

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

У дванадцяту графу, що має назву “Добова продуктивність агрегату”, вносяться значення, розраховані на основі формули визначення обсягу виконаної роботи за одну добу:
W_доб. = w_год _· t_доб,	(1.2) 
 Де t_доб. - кількість годин роботи агрегату за добу. 
У графі 13 з назвою “Необхідна кількість агрегатів” зазначаємо кількість машинно-тракторних агрегатів, яка обчислюється відповідно до встановленої формули:
п_а = U/(w_·T_доб _·D_Р),	(1.3)
де U - об’єм роботи у фізичному численні;  
d_р- кількість днів роботи агрегату. 
У графи 14 “Витрати пального на одиницю роботи” та 16 “Затрати робочого часу на одиницю роботи” вносяться значення, які або беруться з нормативно-довідкових матеріалів, або розраховуються за відповідними формулами:
Q = (N_ЕН·q_Е·K_З)/W,	(1.4)
де Q – витрата палива на одиницю роботи;
N_ЕН- номінальна потужність двигуна; 
q_Е - питома витрата пального двигуном;
K_З- коефіцієнт завантаження двигуна. 
Витрати робочого часу на одиницю виконаної операції визначаються шляхом розрахунку за відповідною формулою:
З_ч = (m_·T_ЗМ)/W_ЗМ  =  (m_М· m_В)/W,	(1.5)
де З_ч - затрати робочого часу на 1 га;
m - кількість робітників обслуговуючих агрегат; 
m_М – кількість механізаторів обслуговуючих агрегат;
m_В – кількість допоміжних робітників обслуговуючих агрегат.
До графи 15 “Витрати пального на загальний об’єм робіт” та графи 17 “Затрати робочого часу на загальний обсяг” вносяться результати, отримані 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

шляхом множення питомих показників на відповідний фізичний обсяг виконуваних робіт. 
У графу 18 “Приведені витрати на одиницю роботи” вносяться значення, розраховані відповідно до визначеної формули: 
ПВ = ЕВ + Е_н _· К,	(1.6)
де ПВ - приведені затрати;
ЕВ - експлуатаційні витрати;
Е_н - нормативний коефіцієнт ефективності капіталовкладень. 
У графу 19 “Приведені витрати на загальний обсяг робіт” вносяться результати, отримані шляхом множення приведених витрат на одиницю роботи на загальний обсяг виконаних робіт. 
Підсумкові результати проведених розрахунків відображені у технологічній карті, що розміщена на аркуші 1 графічної частини дипломного проєкту.

Операційно-технологічна карта на сівбу кукурудзи
2.3 Характеристика виробничих умов 
Для виконання технологічної операції сівби кукурудзи заплановано використання машинно-тракторного агрегату, що складається з трактора марки МТЗ-80 у комплекті з восьмирядною сівалкою СУПН-8.
При розрахунках враховуються такі вихідні параметри поля:
• довжина — 1786 метрів;
• ширина — 1120 метрів;
• загальна площа — 200 гектарів.
2.4 Агротехнічні норми і вимоги 
Агротехнічні строки для сівби кукурудзи в умовах господарства припадають на період з 22 квітня по 5 травня. Тривалість виконання посівних робіт не повинна перевищувати п’яти календарних днів, що відповідає сучасним вимогам до організації інтенсивного землеробства.
У якості посівного матеріалу використовується попередньо протруєне отрутохімікатами плоске насіння великої фракції. Глибина його загортання 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

становить 6 см, обов’язково у вологий шар ґрунту. Допустиме відхилення від встановленої глибини не повинно перевищувати ±1 см, що забезпечує рівномірність сходів та сприятливі умови для початкового росту.
Рівномірне розміщення насіння в рядках є обов’язковою умовою, при цьому допускається відхилення між насінинами у межах не більше 30% від розрахункової відстані. Норма висіву становить 60 тисяч насінин на один гектар посівної площі, з допустимим відхиленням до 8%.
Посів виконується з міжряддям 70 см. Для дотримання точності ширини міжрядь встановлено такі допустимі межі: для основних міжрядь — ±1 см, для стикових — ±5 см.
При внесенні мінеральних добрив допускається відхилення від установленої норми не більше ніж на 10%. Дотримання цих показників забезпечує оптимальне живлення рослин і сприяє рівномірному їх розвитку.
Особливу увагу слід приділяти прямолінійності рядків — відхилення від основної осі не повинно перевищувати ±5 см на відстані 50 метрів. Така точність спрощує міжрядний обробіток та механізоване збирання врожаю.
2.5 Вибір і комплектація агрегатів для посіву
Агрегат, призначений для сівби кукурудзи, відноситься до начіпного типу, тому всі розрахунки проводяться відповідно до методики, передбаченої для начіпних агрегатів.
Для виконання посівних робіт обрано агрегат, що складається з трактора МТЗ-80 у комбінації з восьмирядною сівалкою СУПН-8. Така комплектація забезпечує достатню маневровість і продуктивність в умовах середньої за розміром посівної площі.
При розрахунках використовуються такі вихідні параметри:
•	допустимий діапазон робочої швидкості — від 5 до 11 км/год;
•	питомий опір ґрунту — від 1 до 1,4 кН/м (коефіцієнт К);
•	ухил поля — 0,02 (коефіцієнт і);
•	коефіцієнт буксування — 4% (δ);
•	коефіцієнт опору руху — 0,08 (ѓ);
•	маса трактора — 33,4 кН;
•	
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

маса навішеної машини — 11 кН.
Ураховуючи зазначений діапазон робочих швидкостей, для ефективної роботи агрегату найбільш придатними є IV та V передачі трансмісії трактора. Це забезпечує оптимальне поєднання швидкості руху й тягового зусилля, необхідного для рівномірного висіву насіння та дотримання заданої глибини загортання.
Для обраних передач (IV та V), відповідно до експлуатаційних характеристик трактора МТЗ-80, визначено робочі швидкості та номінальні значення тягового зусилля, які є основою для подальших розрахунків:
Р_гак^Н ^IV=14 кН; V_T^IV=8,9 км/год;
Р_гак^Н ^V=11,5 кН; V_T^V=10,5 км/год.
Виходячи з номінального значення тягового зусилля трактора, проводимо розрахунок фактичного (дійсного) тягового зусилля з урахуванням реальних умов експлуатації, використовуючи відповідну розрахункову формулу.
Р_гак^д= Р_гак^Н- G_тр(ѓ+ і),                                                      (2.1)
де Р_гак^Н – номінальне тягове зусилля, кн.;
    G_тр – маса трактора, кН;
    ѓ - коефіцієнт опору руху;
    і – нахил поля.
Після підстановки відповідних величин у формулу (2.1) отримуємо наступний результат:
Р_гак^д ^IV=14-33,4(0,08+0,02)=10,7 кН;
Р_гак^д ^V=11,5-33,4(0,08+0,02)=8,2 кН.
Розрахунок величини питомого опору проводиться з урахуванням швидкості руху агрегату, згідно з відповідною формулою:
V_р= V_T(1 - δ),                                                                 (2.2)
де V_T – теоретична швидкість, км/год;
    δ – коефіцієнт буксування.
Після підстановки заданих параметрів у формулу (2.2), отримуємо такий результат

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

V_р^IV=8,9(1-0,04)=8,5 км/год;
V_р^V=10,5(1-0,04)=10,1 км/год.
У такому випадку величину питомого опору визначаємо за наступною розрахунковою формулою:
K_V=K[1+П(V_p-V)],                                                       (2.3)
де K_V – питомий опір руху агрегату, кН/м;
    K – питомий опір машини, кН/м;
    П – темп приросту опору руху;
    V_р – робоча швидкість, км/год;
    V_T – теоретична швидкість, км/год;
    V_T =5 км/год.
Підставляючи відповідні значення у формулу (2.3), розраховуємо наступне:
K_V^IV=1,2[1+0,01(8,5-5)]=1,24 кН/м;
K_V^V=1,2[1+0,01(10,1-5)]=1,26 кН/м.
Розрахунок максимально можливої ширини захвату агрегату здійснюється на основі відповідної формули:
                                                         (2.4)
де R_i – додатковий опір кН/м;
Величину додаткового опору обчислюємо, використовуючи відповідну розрахункову формулу:
                                                              (2.5)
де b_M – ширина захвату машини, м.
Після внесення заданих значень у формулу (2.5), одержуємо наступний результат:

Таким чином, підставивши необхідні значення у формулу (2.4), визначаємо максимально допустиму ширину захвату агрегату:

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розрахунок кількості машин у складі агрегату виконується за відповідною формулою:
,                                                              (2.6)
Після підстановки числових значень розрахунок дає наступний результат:
, приймаємо 1 сівалку;
, приймаємо 1 сівалку.
Загальний тяговий опір агрегату визначаємо за формулою:
R_агр=(K_V+R_i)·b_M·n                                           (2.7)
Ввівши відповідні значення у формулу (2.7), отримуємо наступний результат:
R_агр^IV=(1,24+0,04) ·5,6·1=7,2 кН;
R_агр^V=(1,26+0,04) ·5,6·1=7,3 кН.
Значення коефіцієнта використання тягового зусилля трактора розраховується згідно з відповідною формулою:
,                                                  (2.8)
Підставивши значення у формулу (2.8) отримуємо результат:

На основі наведених розрахункових показників для агрегатування модернізованої сівалки СУПН-8А обрано трактор МТЗ-80. З метою забезпечення якісного виконання сівби кукурудзи, передбачається робота агрегату на V передачі при робочій швидкості 10,1 км/год. Альтернативним 
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

варіантом є використання IV передачі зі швидкістю 8,5 км/год, що може бути доцільним за певних польових умов.

2.6 Підготовка техніки до експлуатації
Підготовка трактора до проведення сівби кукурудзи включає комплекс перевірок технічного стану, комплектності агрегату та справності основних систем. Особливу увагу приділяють забезпеченню надійної роботи всіх вузлів і відповідності параметрів умовам виконання технологічної операції.
Під час підготовки трактора МТЗ-80 до агрегатування з пневматичною сівалкою СУПН-8А враховуються конструктивні особливості машини та вимоги до налаштувань. Колія трактора встановлюється на ширину 1400 мм. Тиск повітря в шинах задніх коліс має бути в межах 0,1–0,14 МПа, а в передніх — 0,17 МПа. Для забезпечення стійкості під час роботи з навісним обладнанням на спеціальний кронштейн вагою 40 кг навішуються передні баластні вантажі загальною масою до 200 кг.
Підготовка сівалки СУПН-8А включає перевірку комплектності, точності складання та готовності до польових робіт. Секції сівалки встановлюються згідно з міжряддям 70 см, з урахуванням міток-лунок на брусі. Перед початком регулювань сівалку фіксують на підставках або домкратах для можливості ручного прокручування приводних коліс.
Для сівби кукурудзи використовується комплект висівних дисків із отворами діаметром 5,5 мм. Відповідно до заданої норми висіву 78 тис. насінин на гектар, обираються диски з 22 отворами. Передаточне відношення механізму встановлюється на рівні 0,500 згідно з таблицею налаштувань. Відбивач налаштовується залежно від форми насіння з метою уникнення подвійного висіву.
Регулювання туковисівних апаратів здійснюється шляхом встановлення важеля на поділку «3» шкали відповідно до норми внесення мінеральних добрив. Глибину роботи сошників регулюють перестановкою шплінта у відповідні отвори куліси, яка з'єднана з корпусом висівного апарата.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Навішування сівалки на трактор супроводжується встановленням вертикальних розкосів довжиною 515 мм, а також регулюванням центральної тяги в межах 600–650 мм. Для забезпечення точності посіву налаштовується виліт маркерів: для лівого — 3850 мм, правого — 2450 мм.
2.7 Роботи з підготовки посівної площі

Перед початком посіву кукурудзи обов’язково здійснюється огляд стану поля, а також під’їзних шляхів. Проводиться очищення території від сторонніх предметів, які можуть перешкоджати руху агрегату та негативно вплинути на якість виконання робіт.
Для визначення лінії першого проходу агрегату використовуються орієнтири у вигляді віток, які встановлюються на відстані 50–80 метрів одна від одної таким чином, щоб з будь-якої точки було видно щонайменше три вітки одночасно. Рекомендована висота віток — 2,5–3 метри. Відстань від краю поля до першої лінії руху агрегату має становити половину ширини його робочого захвату.
У випадках, коли за межами поля неможливо організувати вільний виїзд для розвороту, організовуються поворотні смуги. Їх ширина повинна бути в межах 3–4 робочих ширин агрегату. Для орієнтації смуги розмічаються через кожні 100–150 метрів від поперечної межі поля шляхом встановлення віток. Далі, проїжджаючи трактором вздовж цієї лінії, відмічається межа поворотної смуги шляхом залишення сліду колії.
Для виконання сівби кукурудзи доцільно застосовувати човникову систему руху агрегату із петльовими (грушоподібними) розворотами. Такий спосіб організації руху забезпечує раціональне використання часу, зменшення холостих проходів і підвищення загальної продуктивності агрегату.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Для точного планування руху агрегату необхідно виконати схематичне креслення поля із нанесенням маршрутів руху та поворотів. Це дозволяє візуалізувати послідовність проходів, уникнути пропусків і перекриттів, а також розрахувати ефективну ширину захвату та напрямок першого проходу.
Для визначення ширини загінки при змінній нормі висіву використовується відповідна розрахункова формула:
                                                         (2.9)
де W_зм – змінна продуктивність агрегату, га/зм;
    L – довжина гонів, L=1786 м.
Після підстановки відповідних числових значень у формулу (2.9), отримуємо наступний результат:

Для поля площею 200 гектарів приймаємо довжину загінки рівною 160 метрів. 
Ширина поворотної смуги при використанні петльового (грушоподібного) розвороту розраховується за відповідною формулою:
Е_П=3R_min+l_a ,                                                       (2.10)

де R_min – радіус повороту агрегату, м;
R_min=1,2В_р,                                                          (2.11)
де В_р – робоча ширина захвату агрегату, м.
Тоді R_min=1,2·5,6=6,72 м;
l_a – кінематична довжина агрегату, м.
З довідникової літератури
l_Т=0,94 м;
l_С=1,1 м;

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

l_a= l_Т+ l_С=0,94+1,1=2,04 м.
Після внесення відповідних значень у формулу (2.11), отримуємо такий результат:
Е_П=3·6,72+2,04=20,16+2,04=22,2 м.
Розрахунок довжини робочих проходів агрегату в межах загінки здійснюється за відповідною формулою:
                                                 (2.12)
L_p – довжина робочого ходу агрегату, м.
Визначення довжини одного робочого проходу агрегату виконується на основі відповідної розрахункової формули:
L_p= L-2 Е_П,                                                     (2.13)
Підставивши дані у формулу (2.13) отримуємо:
L_p=1786-2·22,2=1741,6 м.
Ввівши необхідні дані у формулу (2.12), отримуємо відповідний результат:
,
а для всього поля S_p=49604,6·200=9920,920м
Розрахунок довжини холостих проходів як на загінці, так і по всьому полю, здійснюється за відповідною формулою:
                                     (2.14)
Після підстановки відповідних значень у формулу (2.14), визначаємо остаточний результат:

для всього поля S_x=200·1264,6=252,920 м

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Значення коефіцієнта використання робочих проходів агрегату визначається згідно з відповідною формулою:
                                             (2.15)
Після підстановки необхідних величин у формулу, одержуємо наступне значення:

2.8 Розрахунок змінного часу 
Для організації раціонального використання робочого часу протягом однієї зміни виконується його розподіл за основними елементами, які входять до складу технологічного циклу. Зокрема, враховуються такі складові:
•	технічне обслуговування агрегату перед початком зміни — 0,19 год;
•	переїзд агрегату до меж загінки — 0,25 год;
•	основний робочий процес (чистий час виконання технологічної операції) — 7,21 год;
•	часові витрати на здійснення поворотів — 1,25 год;
•	зупинки, що виникають під час зміни (коригування, короткі перерви тощо) — 0,64 год;
•	технічне обслуговування агрегату в процесі роботи — 0,16 год.
Такий підхід дозволяє здійснити повну оцінку продуктивності агрегату за зміну та виявити резерви часу для оптимізації виконання робіт.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

2.9 Контроль і оцінка якості посіву 
Оцінка якості сівби кукурудзи є надзвичайно важливим етапом, що безпосередньо впливає на формування врожаю. Контроль якості повинен здійснюватися не менше трьох разів протягом кожної робочої зміни, з урахуванням основних показників: глибина загортання насіння, дотримання норми висіву, ширина стикових міжрядь та прямолінійність посіву.
Глибина загортання насіння визначається шляхом вибіркової перевірки не менше ніж у трьох-п’яти точках по всій ширині захвату сівалки. Для проведення замірів у кожному визначеному місці розкривається борозна з насінням, після чого за допомогою двох лінійок або спеціального вимірювального інструменту фіксується глибина залягання зернини у ґрунті. Отримані дані порівнюються з нормативними значеннями з урахуванням допустимого відхилення.
Норма висіву насіння перевіряється шляхом розкриття рядків уздовж одного метра довжини, охоплюючи всю ширину захвату сівалки. У кожному з відмічених рядків виконується підрахунок насінин, після чого визначається середнє значення кількості насіння на один погонний метр. Це дає можливість оперативно виявити порушення у роботі висівного апарата.

Ширина стикових міжрядь контролюється після здійснення другого та третього проходів агрегату. У п’яти точках вздовж гону проводиться розкриття борозен у прилеглих до стикових міжрядь рядках. За допомогою рулетки або інструмента для точного вимірювання встановлюється фактична відстань між рядками. Це дозволяє виявити відхилення у положенні сівалки під час стикових проходів.
Прямолінійність посіву визначається шляхом натягування шнура чи застосування лазерного орієнтира на довжині 50 метрів. Уздовж відбитої осьової лінії через кожні 0,5 метра проводиться вимірювання відхилень посівного рядка від заданого напрямку. 

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

За результатами оцінки визначається середнє відхилення, яке порівнюється з допустимими агротехнічними нормами.
Регулярний контроль перелічених параметрів забезпечує дотримання високої якості посіву, що є основою для формування рівномірних та дружних сходів кукурудзи, зниження втрат на ранніх етапах росту та підвищення загальної врожайності.
ВИСНОВКИ ДО РОЗДІЛУ 2
У даному розділі наведено розроблену технологічну карту на вирощування кукурудзи на зерно, а також складено операційно-технологічну карту, що деталізує процес сівби цієї культури. Документ включає основні технічні та організаційні параметри, які забезпечують ефективне виконання польових робіт.
1. Умови виконання операції.
Для проведення сівби обрано машинно-тракторний агрегат, до складу якого входить трактор МТЗ-80 та модернізована пневматична сівалка СУПН-8А. Такий вибір зумовлений необхідністю забезпечення якісного виконання технологічного процесу в умовах середньої площі поля.
2. Агротехнічні вимоги.
Глибина загортання насіння становить 6 см із обов’язковим потраплянням у вологий шар ґрунту. Допустиме відхилення — не більше ±1 см. Норма висіву насіння — 96 тис. штук на гектар, при максимально допустимому відхиленні до 8%. Посів виконується з міжряддям 70 см, що відповідає сучасним стандартам точного землеробства.
3. Склад агрегату.
Для досягнення стабільної якості посіву кукурудзи агрегат функціонує переважно на V передачі трактора зі швидкістю 10,1 км/год. У разі потреби допускається використання IV передачі, яка забезпечує робочу швидкість 8,5 км/год. Такий підхід дозволяє адаптуватися до конкретних умов поля.

4. Підготовка агрегату до роботи.
При навішуванні сівалки на трактор виконується регулювання довжини вертикальних розкосів — 515 мм, а також центральної тяги — у межах 600–
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

650 мм. Для забезпечення точності дотримання напрямку рядків встановлюється виліт маркерів: лівого — 3850 мм, правого — 2450 мм. Усі налаштування проводяться з дотриманням технічних регламентів і вимог до підготовки сільськогосподарської техніки.
Таким чином, складена операційно-технологічна карта відображає усі етапи і технічні особливості процесу сівби кукурудзи, що сприяє досягненню високої точності, рівномірності посіву та ефективному використанню агрегату.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

МОДЕРНІЗАЦІЯ КОНСТРУКЦІЇ СІВАЛКИ СУПН-8А

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

РОЗДІЛ 3
МОДЕРНІЗАЦІЯ КОНСТРУКЦІЇ СІВАЛКИ СУПН-8А
4.1. Обґрунтування конструкції висівного апарату
Посівна операція є одним із ключових етапів у технологічному процесі вирощування сільськогосподарських культур, зокрема кукурудзи на зерно. Саме на цьому етапі закладається основа майбутньої врожайності, тому від точності і якості виконання сівби значною мірою залежить ефективність усього виробництва.
На сьогодні у господарствах Житомирської області для сівби кукурудзи широко використовуються сівалки типу СУПН-6А та СУПН-8А. Вони забезпечують надійність у роботі та адаптовані до умов українських полів.
З метою підвищення продуктивності агрегатів у ряді господарств впроваджуються спарені сівалки СПЧ-6. Проте їх основним недоліком є недостатня точність висіву, яка в звичайних умовах не перевищує 65%. Щоб покращити цей показник, механізатори проводили ретельне налаштування вузлів сівалки та знижували робочу швидкість до 5 км/год. У деяких випадках норму висіву доводилось підвищувати на 12–20% для компенсації нерівномірного розподілу насіння.
Додатковим заходом для стабілізації глибини загортання стало використання гумових ободів на прикочувальні колеса — їх встановлювали від бурякових проріджувачів. Це дозволяло підвищити стійкість ходу агрегату й покращити якість заробки насіння в ґрунт.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Значне поширення набула також техніка вітчизняного виробництва, зокрема сівалки СУПН-8А, СУПП-12 та СКПП-12, які випускаються Кіровоградським заводом сільськогосподарського машинобудування. Вони відзначаються більшою продуктивністю, покращеними робочими характеристиками та здатністю забезпечити вищу точність висіву при збереженні стабільної якості обробки ґрунту.
3.2 Опис і принцип роботи висівного апарату

Удосконалений висівний апарат розроблений на базі стандартного механізму сівалки СУПН-8А. На сьогоднішній день для висіву насіння кукурудзи найбільш ефективними вважаються пневматичні висівні апарати, конструкція яких передбачає наявність центральної ворушилки та викидача зайвого насіння, зазвичай виконаного у формі вилкоподібного елемента.
Центральна ворушилка забезпечує активне перемішування насіння в камері апарата, сприяючи його рівномірному розподілу та кращому приляганню до отворів висівного диска під дією вакууму. У базовій конструкції використовується гумова ворушилка, однак вона має обмежений термін служби. З метою підвищення зносостійкості та довговічності вузла пропонується заміна гумового елемента на металеву ворушилку. Така модернізація дозволяє значно збільшити ресурс вузла без втрати функціональності.
Також передбачено встановлення додаткового елемента — чистика, який виконує функцію очищення поверхні висівного диска від залишків пилу, ґрунту чи налиплого насіння. Це забезпечує стабільність роботи механізму та зменшує ймовірність пропусків або збоїв у роботі апарата.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Під час обертання диска зайве насіння, що потрапило до присмоктуючих отворів, відбивається від спеціальних штифтів і повертається до внутрішньої частини корпуса апарата. Однак у базовій конструкції лопаті ворушилки не потрапляють безпосередньо в зону дії присмоктуючих отворів. Внаслідок цього частина насіння через недостатню швидкість і сили тертя не встигає прилипнути до отворів — виникають пропуски.
Для підвищення точності та рівномірності висіву запропоновано модернізувати конструкцію шляхом встановлення пластинчатого викидача з гладкою робочою поверхнею, а також введення периферійної ворушилки. Остання реалізується у вигляді додаткової накладки на висівний диск з лопатями, які розташовуються безпосередньо в зоні присмоктування. Така конструкція покращує захоплення насіння отворами та значно зменшує кількість пропусків.
Впровадження запропонованих удосконалень дозволяє підвищити якість і стабільність процесу висіву, знизити втрати насіння та забезпечити кращі умови для формування рівномірних сходів.
3.3 Проведення розрахунків технічних параметрів
Технологічна схема функціонування модернізованого висівного апарата загалом повторює принцип дії стандартного механізму, застосованого в сівалці СУПН-8А. Основна відмінність полягає у вдосконаленні елементів, що відповідають за точність захоплення та подачу насіння до борозни.
Процес присмоктування насіння до отворів висівного диска відбувається в межах дії всмоктувального поля, створеного пневматичною системою. Важливо зазначити, що ефективність втягування насінини безпосередньо залежить від її положення щодо отвору: зі збільшенням відстані від центра отвору стрімко зменшується швидкість і потужність повітряного потоку.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Для досягнення стабільної роботи апарата слід враховувати фізичні умови захоплення окремої насінини з загальної маси. Зокрема, визначальними є форма, маса, коефіцієнт тертя насінини, а також геометрія і розміщення отворів на висівному диску. Саме тому розробка конструкції апарата передбачає оптимізацію повітряного потоку для забезпечення максимального захоплення одного зерна та недопущення присмоктування декількох одиниць одночасно.
В якості прикладу, на рисунку 3.1 зображено схему взаємодії насіння з повітряним потоком в зоні всмоктування. Завдяки впровадженню периферійної ворушилки та нової конфігурації отворів досягається підвищена точність фіксації насінини, зменшуються пропуски, а також знижується імовірність двійників.
Таким чином, удосконалення висівного апарата спрямоване на підвищення точності дозування, стабільності процесу висіву та рівномірності формування сходів кукурудзи в польових умовах.
На насіння під час процесу висіву впливають такі основні сили:
S – присмоктувальна сила повітряного потоку;
S^0 – осьовий тиск в масі насіння, який залежить головним чином від висоти насіння в забірній камері і падаючої дії еластичності ворушилки;
m_д – сила тяжіння насіння;
Р_Б – сила бокового тиску насіння.
Визначаємо силу тяжіння насіння із умови, що маса 1000 насінин дорівнює 300 грамів.
Звідси знайдено масу одиничного зерна

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Сила тяжіння буде рівною:
F_T=m·g=3·10^4·9,81=2,94·10^-3H
де g=9,81м/с^2 – прискорення вільного падіння.
Присмоктуючи силу можна виразити через площу присмоктую чого отвору S_Н, розрідження ΔР.
Р= ΔР·R·S; Н,                                                     (3.1)
де R – коефіцієнт пропорційності, що враховує сумарну дію різних факторів і визначається експериментально.
Дорівнює 0,35…1,35, для нашого випадку R=1.
Діаметр присмоктуючого диска d=5,5мм.
Розрідження ΔР на практиці підбирають так, щоб присмоктувальна сила була в десятки разів більша від сили тяжіння насіння.
Відношення Р/ m·g для насіння кукурудзи 32,2.
Звідси визначаємо, що
Р=32,2·0,3·9,81=9,47·10^-2Н
Розрахунок площі отвору виконується згідно з відповідною формулою:
                                                              (3.2)
Підставивши значення отримаємо:

Тоді 
                                                 (3.3)

Підставивши значення маємо

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

За умов інтенсивної технології вирощування кукурудзи, оптимальна густота рослин перед збиранням повинна становити 60 тисяч штук на гектар.
Щоб забезпечити задану густоту стояння рослин, необхідно збільшити норму висіву насіння приблизно на 30%, враховуючи втрати під час проростання, механічного обробітку та можливого прорідження..
Згідно пропорції
                             60000 – 100%
                                     х – 30%
                           
Тоді необхідна норма для висіву
Н_Ф=60000+18000=78000 шт/га
Норма на 1 погонний метр – 7,8 шт.
Обчислюємо кількість насіння, що подається за одну секунду, використовуючи відповідну формулу.:
                                                         (3.4)
де v_m  - швидкість сівалки;
    v_m=12 км/год
                                                          (3.5)
де z_c =1
    Q_c – загальне число насіння на 1 га
    b – ширина міжрядь, b=0,7 м.

Тоді

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розраховуємо діаметр кола, на якому розташовані центри висівних отворів:
                                                    (3.6)
де d – діаметр присмоктую чого отвору;
    d=5,5 мм;
    Δl – перемичка між отворами;
                (3.7)
Тоді 

Обчислюємо загальний зовнішній діаметр висівного диска.:

d_д=d_o+(3…4)d                                                    (3.8)
d_д=120+4·5,5=142 мм.
Розраховуємо кількість робочих отворів, які повинні бути передбачені на поверхні висівного диска:
                                 (3.9)
Розраховуємо кількість обертів висівного диска за одиницю часу.:

Обчислюємо значення кутової швидкості обертання висівного диска:
                            (3.10)
Розраховуємо потрібне передаточне число між приводними колесами та висівним диском:
                                            (3.11)

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Обчислюємо відстань, яку проходить сівалка під час одного повного обертання висівного диска
                                                      (3.12)
d_d=0,154 м
U – передаточне відношення від привідних коліс до висіваю чого диска
U=0,635

Розраховуємо величину швидкості руху повітря в системі:
v_ba в отворі диска (без насіння)
                                              (3.13)
де α – аеродинамічний опір отвору при d=5,5, α=0,8.
р- густина повітря, р=1,2 т/м^3
Тоді

Обчислюємо сумарну витрату повітря, яку забезпечує вентилятор у процесі роботи:
Q=R_п·v_bn·p·z·b·z_a                                    (3.14)
де R_п – коефіцієнт присмоктування, R_п=0,6;
    v_bn – швидкість повітряного потоку в отворі диску;
   z_в- число комірок диска, які одночасно знаходяться вакуумній камері, z_в=10;
S - площа отвору, S=2,38·10^-5м^2
z_а – кількість апаратів, z_а=6.
Тоді
Q=0,6·65,1·2,38·10^-5·10·6=0,072 м^3/с.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

ЗАХОДИ З ОХОРОНИ ПРАЦІ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

РОЗДІЛ 4
ЗАХОДИ З ОХОРОНИ ПРАЦІ
4.1 Система охорони праці в агропідприємстві

Охорона праці — це система нормативно-правових, соціально-економічних, організаційних, технологічних, гігієнічних і профілактичних заходів, спрямованих на створення безпечного та здорового середовища праці. Її завданнями є захист людини від професійних захворювань, травм, аварій і небезпечних впливів. Центральні складові цієї системи: трудове законодавство, санітарні норми, правила безпечного застосування машин та обладнання, включно з нормами пожежної безпеки. Охорона праці – це науково-технічна дисципліна, що вивчає теорію безпеки, методи запобігання травматизму, професійним захворюванням, аваріям, пожежам та вибухам.
Її інтенсивний розвиток почався з епохи машинного виробництва — тоді, як у процесі підвищення продуктивності праці виникла потреба захистити життя та здоров’я працівників. Поступове збільшення трудових ресурсів, зростання заробітної плати, а також прибутковість підприємств останніми роками стимулюють подальше підвищення стандартів безпеки.
Українське законодавство закріплює основи охорони праці в Конституції, Кодексі законів про працю, Законі “Про охорону праці” та комплекті нормативно-правових актів. Працюючі зобов’язані виконувати нормативи та інструкції щодо безпечного проведення робіт. Обов’язковими є інструктажі з техніки безпеки, санітарії та пожежної профілактики.
Практичні правила під час роботи з посівними машинами
Інструктаж:

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Перед початком посіву працівники проходять навчання з безпеки, яке проводить інженер з охорони праці. Проводиться щоденний інструктаж та перевірка знань технічної частини.
Організація робочого процесу:

У кабіні трактора та поблизу агрегату не повинні перебувати сторонні особи, не залучені до технологічного процесу.
Заборонено перевозити людей на навісному чи причіпному обладнанні, навіть якщо є сидіння. Допускається лише кількість осіб, що відповідає розрахунку сидячих місць у кабіні.
Рух агрегатів можливий лише за попередньо затвердженими маршрутами. Трактористів інформують про правила пересування на схилах та небезпечних ділянках.
Працівники забезпечуються рукавицями та захисними окулярами.
Під час обслуговування або ремонту агрегати повинні бути зафіксовані на підставках або спеціальних опорах.
Заборонено виїзд техніки при несправності гідросистеми — особливо, якщо навісне обладнання не утримується стабільно.
Підготовка до роботи з хімічними засобами:
Основу складають працівники, що пройшли навчання та медичний огляд.
Не допускається застосування пестицидів особами до 18 років або тих, хто не пройшов медконтроль.
Заборонено повторне використання тари після пестицидів для зберігання води чи фуражу.
Місця харчування та куріння облаштовуються окремо, з урахуванням безпечної відстані від робочих зон.
Обладнання працівників спецодягом, спецвзуттям, рукавицями, окулярами, респіраторами чи протигазами обов’язкове.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Спецодяг підлягає сушці протягом 8–12 годин після використання.
Спеціаліст з охорони праці індивідуально інструктує кожного члена бригади про потенційні ризики.
Перед початком робіт на полі:
Перевіряється технічний стан тракторів та машин: захисні кожухи, карданні приводи, ремінні передачі, стан управління, гальм, причіпні механізми, сигнальні системи, освітлення.

Умикаються попереджувальні сигнали. Усі роботи мають проводитись під сигналами працюючої техніки.
Ремонт або обслуговування рухомих частин техніки проводиться тільки при її повній зупинці, а особливо — після обнулення енергії.
Зміна конфігурації агрегату (машини, сівалки) без участі інженера не допускається. Дозволяється лише агрегатування за рекомендаціями заводу-виробника.
Виконання робіт має відповідати затвердженим маршрутам. Зони відпочинку для механізаторів мають бути чітко позначені.
Забезпечення безпечних умов праці — запорука ефективного та безперебійного процесу у сільськогосподарському виробництві.

4.2 Безпека праці механізаторів під час сівби
Забезпечення безпечних умов праці під час виконання посівних робіт є ключовою складовою загальної системи охорони праці на підприємстві. Особливу увагу необхідно приділяти механізаторам, які безпосередньо керують технікою, зокрема тракторами з навішеними або причіпними сівалками.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Перед початком роботи тракторист зобов’язаний провести ретельну перевірку технічного стану агрегату: переконатися у справності гальмівної системи, кермового управління, наявності та цілісності захисних елементів на рухомих частинах машин. Особливо важливо перевірити кріплення сівалки, стан гідравліки та функціонування системи висіву.
До виходу на поле обов’язковим є проведення інструктажу з охорони праці, під час якого уточнюються вимоги до безпечної експлуатації техніки, правила поведінки на ділянках із обмеженою видимістю або підвищеною складністю рельєфу. Працівник повинен бути екіпірований відповідним спецодягом, захисним взуттям та засобами індивідуального захисту органів слуху та зору.
Під час сівби заборонено перебування сторонніх осіб у кабіні трактора, а також знаходження поблизу працюючого агрегату без дозволу і відповідного контролю. При зупинці агрегату на полі необхідно дотримуватись правил безпечного паркування та вживати заходів для запобігання самовільному руху техніки.
Після завершення зміни механізатор зобов’язаний здійснити технічне обслуговування машини, прибрати залишки насіння та добрив, провести візуальний огляд і при потребі — повідомити про несправності відповідальним особам.
Реалізація вищезазначених вимог дозволяє не лише уникнути виробничого травматизму, але й забезпечити ефективну та якісну роботу при сівбі кукурудзи.
5.3. Навчання, інструктаж і перевірка знань працівників з ОП
З метою забезпечення безпечних умов праці кожен працівник підприємства зобов’язаний пройти навчання, інструктаж та періодичну перевірку знань з питань охорони праці. Ці заходи проводяться відповідно до затвердженої програми і графіку, узгодженого з керівництвом установи.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Первинний інструктаж проводиться перед початком трудової діяльності або при зміні посади. Повторний — не рідше одного разу на шість місяців, з урахуванням специфіки виконуваних робіт. Позаплановий інструктаж здійснюється у разі впровадження нових технологій, змін у законодавстві чи виявлення порушень. Цільовий — перед виконанням разових або небезпечних робіт.
Навчання з охорони праці включає теоретичну підготовку та практичні заняття, які дозволяють працівнику оволодіти необхідними знаннями та навичками для безпечного виконання своїх обов’язків. Перевірка знань здійснюється у формі усного чи письмового тестування, а також через співбесіди або практичну демонстрацію вмінь.
Особлива увага приділяється новим працівникам, а також тим, хто виконує роботи підвищеної небезпеки. Кожен факт проходження інструктажу та навчання фіксується у відповідних журналах, що підлягають зберіганню та контролю.

Компетентність працівника у питаннях охорони праці є запорукою зниження рівня виробничого травматизму та створення безпечного виробничого середовища.
4.4. Аналіз небезпечних ситуацій, які можуть виникнути в разі порушення правил безпеки праці при виконанні процесу посіву

Під час виконання посівних робіт із використанням агрегату, що складається з трактора МТЗ-80 та кукурудзяної сівалки, першочерговим завданням є не тільки забезпечення якісного висіву насіння, а й дотримання правил техніки безпеки. Це стосується в першу чергу механізаторів, які є безпосередніми виконавцями робіт і відповідають за справність агрегату та безпеку на полі.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Недотримання вимог охорони праці може спричинити низку небезпечних ситуацій:
Ризик травмування – під час роботи агрегату існує ймовірність отримання травм у разі необережного поводження. Тому категорично заборонено перебувати поруч із рухомими частинами сівалки під час її роботи.
Технічна справність – важливо постійно контролювати технічний стан трактора і сівалки. Виявлення та усунення несправностей до початку роботи допоможе запобігти аварійним ситуаціям.
Засоби безпеки – у кабіні трактора обов’язково мають бути в наявності справна медична аптечка та вогнегасник, які можуть стати вирішальними у разі виникнення надзвичайної ситуації.
Обмеження доступу – стороннім особам суворо заборонено перебувати в зоні дії сільськогосподарського агрегату, адже це створює додаткову небезпеку як для них, так і для механізатора.
Крім безпеки праці, важливо враховувати і екологічні аспекти використання техніки. Атмосферне повітря забруднюється не лише відпрацьованими газами, але й випарами з паливного бака, а також картерними газами. Близько 40% вуглеводнів, що виділяються під час роботи двигуна, чинять негативний вплив на навколишнє середовище, зокрема на тварин, ґрунти, водні ресурси та рослинність.
Для зменшення шкідливих викидів необхідно:
•	Регулярно перевіряти стан системи живлення двигуна;
•	Контролювати якість паливної суміші, що впливає як на рівень токсичності вихлопів, так і на економічність роботи двигуна;
•	Уникати переливів палива та зливів відпрацьованих мастил у непризначених місцях;
•	Організовувати мийку техніки лише у спеціально відведених для цього зонах, щоб запобігти потраплянню нафтопродуктів у ґрунт і водойми.

•	
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Щоденний контрольний огляд техніки перед виходом на поле — обов’язковий елемент профілактики технічних несправностей. Увагу слід звертати на відсутність витоків пального, оливи, гідравлічної рідини, електроліту та інших речовин із основних вузлів і агрегатів.
Таким чином, поєднання уважного ставлення до технічного стану обладнання, дотримання правил безпеки і екологічної відповідальності дозволяє забезпечити ефективність посівної кампанії без шкоди для людей та навколишнього середовища.
4.5. Вплив сучасного сільського господарства на довкілля та шляхи його екологізації
Сільське господарство традиційно є однією з найважливіших галузей матеріального виробництва, яка забезпечує людство продуктами харчування рослинного і тваринного походження, а також надає сировину для численних галузей промисловості. Проте, у процесі інтенсифікації агровиробництва все гостріше постає питання раціонального природокористування та збереження навколишнього середовища.
Однією з найгостріших екологічних проблем є деградація ґрунтів. Застосування важкої сільськогосподарської техніки, порушення правил агротехніки, нераціональна меліорація та надмірне випасання худоби призводять до виснаження ґрунтового покриву, зниження вмісту гумусу, ущільнення ґрунту та втрати його природної родючості. Наукові дослідження свідчать, що для природного відновлення лише одного сантиметра гумусового шару потрібно близько ста років. Водночас, сильні атмосферні опади можуть змити цей шар усього за один день.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Ще однією загрозою є надмірна хімізація сільського господарства. Колись природно збалансована система «земля – зерно – гній – земля» була витіснена схемою, що виснажує ресурси: «земля – зерно – мінеральні добрива – зерно – мінеральні добрива». У результаті культурні рослини засвоюють лише близько 40% поживних речовин із добрив, тоді як решта потрапляє у водойми, забруднюючи їх та спричиняючи евтрофікацію. Більше того, залишки хімічних речовин потрапляють у продукти харчування, збільшуючи вміст нітратів і становлячи загрозу для здоров’я людини.
Особливу екологічну небезпеку становить надмірне використання пестицидів — засобів хімічного захисту рослин. Їх надлишок накопичується в ґрунтах, водах, а згодом і в організмі людини через продукти харчування. В умовах усвідомлення екологічних наслідків, усе більше господарств переходять до альтернативних методів ведення сільського господарства. Ці методи передбачають мінімальне або повне виключення використання мінеральних добрив, пестицидів і стимуляторів росту. Натомість застосовуються органічні добрива, ретельне дотримання сівозмін, біологічні методи захисту рослин, компостування, зелене добриво тощо.
Важливим аспектом охорони довкілля є контроль за викидами від сільськогосподарської техніки. Неправильне регулювання паливної апаратури призводить до утворення сажі — речовини, яка подразнює дихальні шляхи та при тривалому впливі викликає серйозні хвороби дихальної системи. Окрім того, у повітря часто потрапляють сполуки свинцю, особливо при використанні етильованого бензину. Для підвищення октанового числа бензину застосовують добавки, які містять свинець. Хоча вони підвищують ефективність двигунів, вони ж і спричиняють токсичне забруднення атмосфери.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Отже, завданням сучасного сільського господарства є не лише виробництво продовольства, але й збереження довкілля. Лише шляхом упровадження екологічно безпечних технологій, грамотного використання ресурсів та дбайливого ставлення до землі можливо забезпечити сталий розвиток аграрного сектора і зберегти природні багатства для майбутніх поколінь.
4.6. Техніка безпеки при роботі на посівних агрегатах
З огляду на велику різноманітність технологічних процесів, широке використання сільськогосподарської техніки, а також специфіку агровиробництва й локальні умови господарств, неможливо визначити універсальні правила безпеки для всіх ситуацій. Водночас існує базовий перелік вимог, дотримання яких є критично важливим при експлуатації агрегатів для посіву кукурудзи.
До роботи на тракторних агрегатах допускаються лише особи, які досягли 17-річного віку, мають відповідне посвідчення тракториста-машиніста, пройшли обов’язковий інструктаж з охорони праці, медичний огляд та не мають протипоказань до роботи.
Перед початком робіт необхідно перевірити технічний стан сівалки. Особливу увагу слід звернути на справність підніжок та поручнів. Підніжки мають бути цілими, без тріщин, вигинів, обов’язково обладнані запобіжним бортиком. Поручні — без задирок, гладенькі, зручні для захоплення.
У разі використання протруєного насіння або посіву в поєднанні з мінеральними добривами працівників слід ознайомити з правилами поводження з пестицидами та вимогами санітарної безпеки. Всі роботи з таким матеріалом здійснюються тільки у засобах індивідуального захисту — респіраторах, захисних рукавицях, окулярах. Прийом їжі та зберігання продуктів на робочому місці суворо забороняються.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Категорично не допускається:
•	Заправка бункерів сівалки насінням або добривами під час руху агрегату;
•	Виконання будь-яких ремонтних або регулювальних робіт без зупинки двигуна і надійної фіксації сівалки домкратами;
•	Перебування між трактором і сівалкою під час навішування агрегату;
•	Знаходження під піднятою сівалкою або поблизу під час її переміщення;
•	Сідання або сходження з трактора під час руху;
•	Очищення висівних апаратів вручну або з землі;
•	Переміщення агрегату назад із опущеною сівалкою;
•	Повороти з опущеними маркерами.
Усі рухомі частини механізмів повинні бути закриті запобіжними кожухами та кришками. Працювати без них суворо заборонено, адже це становить пряму загрозу життю.
У запилених умовах (особливо при посіві обробленого насіння) необхідно користуватися захисними масками або респіраторами. Маркери сівалки дозволяється підіймати вручну лише на зупиненому агрегаті — будь-яке втручання під час руху є вкрай небезпечним.
Очищення сотників допускається виключно за допомогою спеціального чистика. Мастило вузлів, дозаправка бункерів та інші супровідні операції виконуються лише при повній зупинці агрегату та вимкненому двигуні.
Дотримання зазначених вимог — це не формальність, а гарантія збереження життя і здоров’я працівників, зменшення виробничих травм і створення безпечного середовища на сільськогосподарському полі.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНА ОЦІНКА ПРОЄКТУ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

РОЗДІЛ 5. 
ТЕХНІКО-ЕКОНОМІЧНА ОЦІНКА ПРОЄКТУ
5.1 Продуктивність посівного комплексу 
Рівень продуктивності посівного агрегату обчислюється за допомогою спеціальної формули:
W_p=0,1·В_р·V_p·τ,                                                   (5.1)
де В_р – робоча ширина захвату агрегату, 
    В_рб=5,6 м, В_рз=5,6 м;
    V_p – робоча швидкість руху агрегату,
    V_pб=10,1 км/год, V_pз=12 км/год;
    τ – коефіцієнт використання часу зміни,
    τ=0,7.
Підставивши значення у формулу (5.1) одержуємо:
W_p.з=0,1·5,6·12·0,7=4,7 га/год,
W_p.б=0,1·5,6·10,1·0,7=3,95 га/год.

5.2 Розрахунок енерговитрат технологічних процесів
Розрахунок енерговитрат на виконання операцій з посіву кукурудзи здійснюється за відповідною формулою:
                                                           (5.2)
де N – потужність двигуна трактора,
    N=61,2 кВт.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Після підстановки числових значень у формулу (5.2), одержуємо наступний результат:
;

5.3 Аналіз витрат матеріальних ресурсів
Визначення матеріаломісткості посівних робіт з кукурудзою здійснюється на основі відповідної формули:
,                                                     (5.3)
де М_агр – маса агрегату, кг,
    М_МТЗ-80= 4350 кг, М_СУПН-8=1200 кг.
Після внесення відповідних значень у формулу (5.3), одержуємо такий результат:
;

5.4 Визначення рівня енергозабезпечення
Рівень енергонасиченості агрегату визначаємо, використовуючи відповідну формулу:
,                                                      (5.4)
Підставивши значення, отримуємо результат:

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

5.5 Оцінка трудових затрат
Розрахунок трудомісткості виконання операцій здійснюється за допомогою відповідної формули:
                                                 (5.5)
де Т – кількість робітників, які обслуговують агрегат.
Тоді:

5.6 Продуктивність праці в проєкті
Визначення показника продуктивності праці здійснюється шляхом розрахунку за відповідною формулою:
                                                       (5.6)
Тоді за  формулою (5.6), отримуємо:

5.7 Визначення ключових експлуатаційних показників
Розрахунок питомих експлуатаційних витрат виконуємо з використанням відповідної формули:
ЕВ_П=Q+А+P_П+П,                                      (5.7)

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

де Q – затрати на оплату праці, грн.;
    А – сума амортизаційних відрахувань, грн.;
    P_П – відрахування на поточний ремонт і ТО, грн.;
    П – витрати на паливо-мастильні матеріали, грн.
Розмір витрат на оплату праці визначаємо за допомогою відповідної формули:
,                                (5.8)
де m_тр і m_g – відповідно кількість трактористів і допоміжних працівників, чол.;
    f_1 i f_2 – оплата праці однієї людино-години,

    f_1=15,8 грн, f_2=15,00 грн;
    K – коефіцієнт, що враховує доплату за класність,
    К=1,2;
    K_П – коефіцієнт, що враховує нарахування на фонд заробітної плати,
    K_П =1,425.
Тоді за формулою  (5.8) і одержуємо:

Загальний обсяг амортизаційних відрахувань визначаємо за допомогою відповідної формули:
                                      (5.9)

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

де Б_Т, Б_М – відповідно балансова вартість трактора і вдосконаленої сівалки;
    Б_Т=77400 грн, Б_М=27500 грн;
    а_Т, а_М – відповідно відсоток відрахування на амортизацію трактора і вдосконаленої сівалки,
    а_Т=18,3%, а_М=12,5%;
    Т_Т і Т_М – відповідно завантаження трактора і вдосконаленої сівалки,
    Т_Т=1200 год і Т_М=50 год;
    К – коефіцієнт, що враховує час роботи трактора і вдосконаленої сівалки;
,                                                      (5.10)
Тоді за формулою (5.10), отримуємо:
.
Наступним кроком є обчислення загальної суми амортизаційних відрахувань:

Розрахунок витрат на поточний ремонт і технічне обслуговування виконуємо з використанням відповідної формули:

                                 (5.11)
де а_пр.т і а_пр.м – відповідно відрахування на поточний ремонт і технічне
 обслуговування трактора і вдосконаленої сівалки, %,
    а_пр.т=22%, а_пр.м=18%.
Підставивши значення у формулу (5.11), отримуємо:
Р_ПБ=(774000⋅22⋅0,042)/(1200⋅3,95⋅100)+(275000⋅18)/(60⋅3,95⋅100)=210грн/га;

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Р_ПЗ=(774000⋅22⋅0,042)/(1200⋅4,7⋅100)+(275000⋅18)/(60⋅4,7⋅100)=170,7грн/га;
Обсяг витрат на паливо-мастильні матеріали визначаємо за допомогою відповідної формули:
П=g_га·Ц,                                               (5.12)
де g_га  - погектарна витрата палива, кг/га;
    Ц – комплексна ціна палива, грн.
                      (5.13)
де G_ТР, G_ТХ, G_ТЗ – відповідно годинна витрата палива під час роботи, холостих переїздів і зупинок,
    G_ТР=12 кг/год, G_ТХ=6 кг/год, G_ТЗ=1,4 кг/год;
    Т_ТР, Т_ТХ, Т_ТЗ – відповідно робочий час зміни, час на холості переїзди і зупинки.
Робочий час зміни визначаємо за формулою:
Т_Р=Т_ЗМ ·τ,                                                    (5.14)
де Т_ЗМ – час зміни, год,
    Т_ЗМ=10 год;

    τ – коефіцієнт використання часу зміни,
    τ=0,72.
Підставивши значення у формулу (6.14), отримуємо:
Т_Р=10·0,72=7,2 год
                                         (5.15)
Підставивши значення у формулу (6.15), отримаємо:

Змінну продуктивність агрегату розраховуємо за формулою:
W_p.з= W_p·Т_Р,                                               (5.16)
W_p.з.б=3,95·7,2=28,4 га/зм;
W_p.з.з=4,7·7,2=33,84 га/зм.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Тоді погектарна витрата палива становить:

Підставивши значення у формулу (6.12), отримаємо:
П_б=3,4·55=187 грн/га;
П_з=2,8·55=154 грн/га.
Підставляємо значення у формулу (6.7) і визначаємо питомі 
експлуатаційні витрати:
ЕВ_П.Б=6,2+22,5+21+187=236,7 грн/га;
ЕВ_П.З=5,2+21,4+17,7+154=198,3 грн/га.
Далі визначаємо загальні експлуатаційні витрати:
ЕВ_заг=ЕВ_п·S,                                                 (5.17)
де S – площа, що висівається кукурудзою на зерно,
S=200 га.
Підставивши значення у формулу (5.17), отримаємо:
ЕВ_заг.б=236,7·200=47340грн;
ЕВ_заг.з=198,3·200=39660грн.

Розмір економії експлуатаційних витрат визначається шляхом обчислення за відповідною формулою:
ЕконЕВ_заг= ЕВ_заг.б- ЕВ_заг.з,                          (5.18)
Тоді за  формулою, отримаємо:
ЕконЕВ_заг=47340-39660=7680грн.
Приведені експлуатаційні витрати визначаємо за формулою:
ПВ=ЕВ_заг+Е_п·К,                                    (5.19)
де Е_п – нормативний коефіцієнт використання капіталовкладень,
    Е_п=0,15;
    К – сума капіталовкладень, грн.,
    К=600 грн;

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Підставляємо значення у формулу (5.19) і отримуємо:
ПВ_б=47340+0,15·600=47430грн;
ПВ_з=39660+0,15·600=39750грн.
Тоді економічний ефект буде визначений за формулою:
Э= ПВ_б- ПВ_з,                                        (5.20)
Підставивши значення у формулу (5.20) отримуємо:
Э=47430-39750=7680грн.

5.8 Оцінка термінів економічного ефекту
Термін окупності визначаємо за формулою:
                                                  (5.21)
Підставляємо значення у формулу (5.21) і отримуємо:
С=600/7680=0,078року.
Отже термін окупності вдосконаленої сівалки 0,078 року.
Дані економічного обґрунтування теми дипломного проекту заносимо в табл. 5.1.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Таблиця 5.1
Техніко-економічні показники проекту
Показники | Агрегат | Відношення базового до проектного
| базовий | проектний |

1. Склад агрегату
    трактор    сівалка
2. Продуктивність агрегату, га/год
3. Енергонасиченість, кВт/кг
4. Енергомісткість операції, кВт/га
5. Питомі експлуатаційні витрати, грн./га
6. Економічний ефект, грн.
7. Термін окупності витрат на конструкцію, років

МТЗ-80
СУПН-8А

3,95
0,011
15,49

73,5

МТЗ-80
СУПН-8А

4,7
0,011
13,02

64

7680

0,078

-
-

0,84
-
1,19

1,19

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

ВИСНОВКИ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

ВИСНОВКИ
Умови ґрунтово-кліматичного характеру, що притаманні зоні розташування базового господарства, характеризуються високим рівнем сприятливості для вирощування кукурудзи на силос та інших районованих культур. Це створює передумови для стабільного формування високих урожаїв за умови дотримання належної агротехніки.
Поглиблений аналіз структури витрат на вирощування кукурудзи свідчить про те, що найбільшу частку займають витрати на насіннєвий матеріал, паливо-мастильні ресурси та транспортування. Це вказує на необхідність оптимізації використання техніки шляхом підвищення її завантаженості. Раціональне поєднання механізмів дозволить зменшити загальну кількість агрегатів, задіяних у процесі вирощування культури, водночас забезпечивши дотримання агротехнічних строків.
З урахуванням того, що під кукурудзу на силос у господарстві відведено 200 гектарів, застосування посівних агрегатів з низькою продуктивністю негативно впливає на терміни виконання робіт. Несвоєчасна сівба сприяє зниженню врожайності листостеблової маси, що у підсумку зменшує загальну ефективність технологічного процесу.
Проведені розрахунки показали, що запропонований удосконалений висівний апарат значно перевищує за ефективністю серійні моделі, особливо в умовах інтенсивного навантаження на техніку. Його впровадження дозволяє підвищити точність висіву, зменшити втрати та забезпечити рівномірність росту рослин.

Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Окрему увагу приділено комплексу заходів із забезпечення безпечних умов праці при виконанні посівних робіт. Розроблені рекомендації враховують специфіку техніки та характер робіт і спрямовані на запобігання виробничому травматизму.
Оцінка техніко-економічних показників продемонструвала, що впровадження удосконаленої техніки є цілком виправданим у виробничих умовах базового господарства. Більше того, така розробка має потенціал масштабування для використання в інших аграрних підприємствах.
Розрахунки свідчать про надзвичайно короткий термін окупності — лише 0,078 року, що підтверджує високу економічну ефективність впроваджуваного рішення.

Зм.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

3

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Розроб.

Опанасюк І.

Перевір.

Хоменко С.М.

Реценз.

Н. Контр.

Герук С.М.

Затверд.

Руденко В.Г.

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ

Літера

Аркушів

1

ЖАТФК Гр. Аі-31бстн

СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ
1.	Божко В.Є. Агротехніка вирощування кукурудзи. Київ: Урожай, 2018.
2.	Гнатюк М.М. Машинно-тракторний парк в сільському господарстві. Львів: ЛНУ, 2020.
3.	Дубровін І.О. Операційні технології в зернових культурах. Харків: ХДАУ, 2017.
4.	Єременко С.В. Техніка і технологія вирощування кукурудзи. К.: Аграрна наука, 2019.
5.	Зайцев Ю.П. Посівні агрегати: конструкція та регулювання. Одеса: ОНАУ, 2016.
6.	Іваненко П.М., Кисіль О.С. Сівба ґрунтообробними технологіями. Вінниця: ВНАУ, 2021.
7.	Коваленко В.В. Робота сівалок в умовах Південного Степу України. Херсон: ХДМА, 2015.
8.	Левченко І.П. Ефективність машин для точного висіву. Журнал «Аграрна техніка», №4, 2022.
9.	Мироненко Т.С. *Технологія вирощування кукурудзи на забір». Київ: НАУ, 2018.
10.	Новаковський А.Г. Сівба кукурудзи на силос: операційний підхід. Вінниця: ТДАТУ, 2020.
11.	Олійник С.В. Біологічні аспекти технології вирощування кукурудзи. Львів: ЛНАУ, 2017.
12.	Петров К. Modern Corn Planting Equipment and Field Technology. Springer, 2021.

13.	
Змн.

Арк.

№ докум.

Підпис

Дата

Арк.

ДП 208.031бстн.468.012. ПЗ

Романюк Т.Л. *Агротехнічне забезпечення технології сівби». Чернівці: ЧНУ, 2019.
14.	Синявський В.К. Продуктивність посівної техніки. Журнал «Механізація сільського господарства», №3, 2020.
15.	Скурашевич А.В. Навчальні посібники з використання МТА. Полтава: ПДАА, 2016.
16.	Шевченко Н.Г. Аналіз енерго- та матеріаломісткості у сільському господарстві. ХДУ, 2021.
17.	Юрченко Л.І. *Раціоналізація оперативних витрат на техніці». Журнал «Техніка АПК», №2, 2018.
18.	Zoz F., Grover B. Precision Corn Planting Technologies. Wiley, 2022.
19.	Алєксєєв Д.Д. Сільськогосподарські машини: Посібник для інженерів. М.: Колос, 2015.
20.	Бойко Р.П. *Інновації в агротехніці: кукурудза та техніка». Ужгород: УжНУ, 2018.
21.	Вербицький О.О. *Системи сівби: аналіз ефективності агрегатів». Суми: СНУ, 2019.
22.	Гайченко Р.П. *Контроль якості висіву на полі». Науковий журнал «Сільськогосподарська техніка», №1, 2021.
23.	Demidov S. Corn Silage Planting: Technologies and Mechanization. Elsevier, 2020.
24.	Ільченко А.М. *Методика розрахунку ефективності посівної техніки». Луцьк: СНУ, 2017.
25.	Шляхтин Ю.І. *Економічний аналіз використання сільськогосподарської техніки». Полтава: ПДАА, 2022.
26.	Методичні рекомендації щодо виконання кваліфікаційної роботи здобувачів першого (бакалаврського) освітнього рівня за освітньо-професійною програмою 208 Агроінженерія / Укл.: Борак К.В. Герук С.М., Руденко В.Г., Хоменко С.М., Добранський С.С., Бучко І.О. Житомир : ЖАТФК 2024. 73 с.